Incorect Politic
Septembrie 8, 2024
Via CDN:
Aţi auzit vreodată melodia în idiş „Geb Mir Bessarabia“ (din 1942), interpretată de (((Aaron Lebedeff))) (1873-1960), care a lansat şi „Rumanie, Rumanie“? Aceste cântece sunt în mare măsură reflecţia nostalgică a unui vechi vis din copilăria sionismului „pre-palestinian“, ca o patrie de adopţie sau „evreiască“ în zona Moldovei şi a României (după nenorocirea sovietică numită „RSS Ucraineană“).
Piesele au fost lansate în SUA la începutul anilor 1940 cu ajutorul formaţiei Zimro Ensemble, un grup artistic afiliat sionismului (dinainte de apariţia statului Israel în Palestina), alte piese interpretate de acelaşi grup fiind „Odessa Mama“ şi „Bukovina“.
În primul cântec apar versurile „Besarabie iz mayn heym“, adică „Basarabia este casa mea“, idişul heym venind de la germanul heim (casă) dar împrumutând şi sensuri de la ebraicul (((haim))) (viaţă). Heimish mai înseamnă, totodată în idiş „acasă, confortabil, familiar sau cald“.
În „Rumenie, Rumenie“ (sau Roumania, Roumania) sunt invocate bunătăţile de aici pe placul: „mamaligăle“, branza, castravetele, pastrămele, cârnaţele, caşcavalel“.
Al doilea cântec a fost reinterpretat în 2016 ca „Rumania“ în mod friviol (video aici: https://vimeo.com/154704315 ) de către formaţia israeliană Jewish Monkeys („Maimuţele Evreice“), publicul evreu distrându-se de vulgaritatea şi lipsa de moralitate a românilor. Pocindu-se şi strâmbându-se pe scenă, vorbesc despre curvăsăria la români, cum că pe fetele românce de 16 ani mamele lor le lasă să fie curve, aşa cum au fost şi ele cândva. La fel şi slujnicele românce, mai de zice în cântec, sunt tot curve. Apare, măscărit şi pocindu-se, refrenul „Hai dighi dighi da”, ca şi când ar fi ceva specific românesc, deşi el aparţine zonei manelor şi câtecelor „ţigăneşti“ (rome).
Versuri din textul „Geb Mir Bessarabia“ („Dă-mi Basarabia“):
«De ce să plec în căutarea fericirii
[prin lume] şi să arat ca un prost,
Iar până la urmă să mă întoarc,
Și să sufer și mai mult !?
Ei mă cunosc aici și îi cunosc pe toți,
Aici am mireasa mea frumoasă,
Basarabia este casa mea,
Aici mă simt în largul meu.
Românul cântă despre asta
Dând peste cap un pahar de vin roșu.
El bea și cântă aşa:
“Spune-mi, unde locuiesc mai bine și în largul meu? În Basarabia.
Unde se bea vin bun? În Basarabia.”
Trăiești fără griji și chinuri.
Te simți bine și în largul tău.
Este o plăcere să fii în Basarabia!.
Unde obții o friptură frumoasă,
Și unde se mănâncă coaste proaspete!
Hominy cu brânză proaspătă,
Și un ulcior de vin dulce-acrişor
Şi o mâncare de varză proaspătă!
…
Dă-mi, fraților, Basarabia!
Bulion delicios, tsimes cu zmeură.
O chiflă, un raft, găluște cu smântână,
Plăcintă proaspată, mezeluri delicioase şi minunate!
Bagel, bagel și un pahar de vin.
Basarabia a fost casa mea preferată!
În Basarabia, mă simt în largul meu!
Sunt bine, sunt bine
Nu se poate mai bine.
Basarabia a fost casa mea.
Așa a fost odată.»
Vedeţi şi varianta din 2016 a formaţiei israeliene “Jewish Monkeys” („Maimuţe Evreice“ / „Maimuţe Jidănneşti“), cu melodia „Rumanie, Rumanie”, căreia ei i-au zis “Romania”, interpretată şi mai frivol: https://vimeo.com/154704315
Iată un fragment din ce cânta ei acolo (traducere mecanică din idiş):
„Of, România, România, România/ A fost odată o țară dulce și frumoasă,/ Da, România, România, România/ A fost odată o țară dulce și frumoasă/ Până şi plânsul acolo era o plăcere/ Acolo puteai obține ceea ce-ți dorește inima/ O mamalighele, un pastrămele, o cârnaţele/ Și un pahar de vin,/ Aha, da, România există/ Unde nu ai nici o grijă/ Vinul se bea peste tot…/
Hei, dirlilida!
Dansez și mă bucur până în tavan/ Când am pus-o puțin/
Hei, dirlilida!…“
Voi publica poate o analiză a traducerii, căci există semnale că, uneori, atunci când ar trebui rostit versul „vin românesc“ (Rumeynish vayn), conform textului recunoscut „oficial“ ( https://yiddishlyrics.wordpress.com/2010/12/26/rumania-rumania-רומייניע-רומייניע/ ), unii interpreţi iudei pronunţă mai apropiat de „român porc“ în germană (rumenien Schwein).